Na Moravě nekvetou olivy. Vzpomínky Řeka, který vyrůstal v Československu, čte Miroslav Donutil
Český režisér a scénárista řeckého původu George Agathonikiadis v knížce Na Moravě nekvetou olivy vzpomíná na své dětství strávené na přelomu 40. a 50. let minulého století v Brně. Na prarodiče, s nimiž vyrůstal v prostém bytě, na školu a učitele, kteří ne vždy chápali a přijímali temperamentního tmavovlasého kluka, na všelijaké lumpárny prožité s kamarády.
Nebylo jednoduché být od dvou let migrantem, neznat maminku, ani tátu… Vzpomínky George Agathonikiadise, muže „s českým rozumem a řeckým srdcem“, ale nejsou pesimistické. Jsou smutné i veselé, a hlavně dojemné.
V roce 2019 je pro Český rozhlas načetl autorův letitý přítel, herec Miroslav Donutil. Četba na pokračování Na Moravě nekvetou olivy vznikla v režii samotného George Agathonikiadise.
„Co je to za písničku? To je pěkná melodie,“ zajímal se dědeček, když jsem si při čištění bot prozpěvoval československou hymnu. Ale když se dozvěděl, že to je hymna a že se v ní zpívá „země česká, domov můj“, rozzlobil se. „Musíš tam zpívat, země řecká, domov můj“, nakázal mi. Měl jsem kvůli tomu ve škole problémy, ale děda nepovolil: „Nebudeš to zpívat, zkrátka nebudeš! Nesmíš tady zasadit strom, ani postavit dům. My se jednou do Řecka vrátíme.“
George Agathonikiadis
George Agathonikiadis (1947) je jedním ze tří a půl tisíce řeckých dětí, které na přelomu 40. a 50. let po řecké občanské válce spolu s dospělými uprchlíky přijalo Československo. Přišel sem v roce 1949 jako dvouletý kluk.
Nejdříve žil v dětském domově ve Veselíčku a od roku 1952 potom v Brně s babičkou a s dědečkem, kteří do Československa také utekli z Řecka zdevastovaného občanskou válkou. Ač po tom moc toužili, prarodiče se do Řecka už nikdy nepodívali: dědeček zemřel v roce 1957 a babička o pět let později.
George potom vyrůstal u vzdáleného strýce, zapřisáhlého komunisty. Rodiče žili i s jeho starší sestrou nuceně dlouhá léta v Sovětském svazu. Opět se s nimi shledal až po sedmnácti letech odloučení, ale přerušený vztah už se nikdy znovu navázat nepodařilo.
Po základní škole nastoupil do učení, ale k řemeslu soustružníka neměl žádný vztah. Přitahovalo ho umění. Začal psát povídky a přátelit se s lidmi z brněnské kulturní scény. Měl zájem i o výtvarné umění, a tak se přihlásil na obor dámský oděv a divadelní kostým na textilní průmyslovce, kde v roce 1969 odmaturoval.
V letech 1973 až 1977 studoval na pražské FAMU. Po jejím absolvování pracoval v Československé televizi v Praze a později v brněnském televizním studiu. V roce 1983 se vrátil do Řecka, kde působil mimo jiné jako šéf dramatické tvorby v řecké televizi.
Když se ho český kamarád kdysi zeptal, kde je doma, odpověděl: „Hm, to dodnes nevím, jsem taková rozpolcená osobnost. Rozumem se mi líbí víc tady, zatímco srdce je šťastný tam.“
Silnou touhu lidí z řecké komunity po návratu do vlasti zachytil v celovečerním filmu Podzimní návrat (2002), v němž hlavní roli Řeka, který vyrostl v Čechách, hraje Jiří Bartoška.
Související
-
Guy de Maupassant: Zjevení. Tajemný příběh o mrtvé manželce a prázdném pokoji čte Josef Somr
Vypravěč příběhu potkal svého dávného známého. Ten mu vyprávěl, že se oženil s mladou dívkou, která ale po roce náhle zemřela. A požádal zcela nečekaně o zvláštní službu…
-
Dům číslo 6. Příběh s detektivní zápletkou o osudech několika sousedů, kteří se dopustí zločinu
Kdesi uprostřed bývalého továrního areálu na periferii Ostravy se odehrává novela Nely Rywikové. V polorozpadlém domě tam žijí lidé, kterým to v životě tak úplně nevyšlo...
-
Karel Klostermann: Čemu se ve světě lidé naučí. Humorný příběh o jednom „světákovi“ ze Šumavy
Petr Volejk byl něco mezi chalupníkem a domkařem a v rodných Nezdicích na Šumavě provozoval ševcovské řemeslo. Po třicítce se mu ale zachtělo poznat jinší svět...
Nejnovější zprávy
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://budejovice.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://budejovice.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.